Jump to content

# Help:Reading (Latviešu)

From ArchWiki

Related articles

- Help:Browsing
- Help:Style

Tā kā lielākā daļa ArchWiki satura satur norādes, kurām var būt nepieciešami papildu paskaidrojumi lietotājiem, kuri ir jauni Arch Linux (vai GNU/Linux kopumā), šis pamatprocedūru pārskats ir izveidots, lai gan izvairītos no neskaidrībām rakstu izpratnē, gan mazinātu atkārtošanos pašā saturā.

## Organizācija

Lielākā daļa ArchWiki rakstu nemēģina sniegt visaptverošu ievadu vienā tēmā; tā vietā tie ir rakstīti saskaņā ar "Don’t Repeat Yourself" principu, pieņemot, ka lietotājs pats meklēs un izlasīs papildmateriālus, kurus vēl nesaprot. Kur iespējams, šādi papildmateriāli rakstos ir norādīti ar īpašu formatējumu; skatīt #Formatēšana.

Šādas organizācijas dēļ var būt nepieciešams izpētīt vairākus saistītus avotus, lai pilnībā izprastu ArchWiki rakstu. Jo īpaši lietotājiem, kuri ir jauni Arch (vai GNU/Linux kopumā), jārēķinās ar to, ka pat vienkāršu problēmu risināšanai būs jāizlasa daudzi raksti. Īpaši svarīgi ir izpētīt atbalsta materiālus pirms vēršanās pēc palīdzības pie citiem lietotājiem.

## Formatēšana

- saite uz sadaļu pašreizējā rakstā: #Organizācija
- saite uz citu ArchWiki rakstu
- saite uz ārēju tīmekļa lapu
- saite uz man page: intro(1)
- man page, kas pieejama tikai bezsaistē: foo(1)
- saite uz pakotni oficiālajās repozitorijās: foobar
- saite uz pakotni AUR: foobarAUR

## Root, parasts lietotājs vai cits lietotājs

Dažas rindas ir rakstītas šādi:

    # mkinitcpio -p linux

Citām ir atšķirīgs prefikss:

    $ makepkg -s

Cipars vai restītes zīme (`#`) norāda, ka komanda jāizpilda kā root, savukārt dolāra zīme (`$`) norāda, ka komanda jāizpilda kā parastam lietotājam.

Note Komandas ar prefiksu `#` paredzētas izpildei root čaulā, kuru, piemēram, var viegli iegūt ar `sudo -i`. Daudzos gadījumos darbosies arī `sudo komanda` izpilde no nepriviliģētas čaulas, taču ir būtiski izņēmumi, piemēram, novirzīšana un komandu aizstāšana, kurām obligāti nepieciešama root čaula. Skatīt sudo#Login shell.

Ja komandas jāizpilda kā konkrētam lietotājam, tās būs prefiksētas ar lietotājvārdu kvadrātiekavās, piemēram:

    [postgres]$ initdb -D /var/lib/postgres/data

Tas nozīmē, ka jāizmanto priviliģiju paaugstināšanas rīks, piemēram ar sudo:

    $ sudo -u postgres initdb -D /var/lib/postgres/data

Svarīgs izņēmums, kam jāpievērš uzmanība:

    # This alias makes ls colorize the listing
    alias ls='ls --color=auto'

Šajā piemērā apkārtējais konteksts norāda, ka tā nav izpildāma komanda; tā ir jāieraksta failā. Tātad šajā gadījumā `#` apzīmē komentāru. Komentārs ir paskaidrojošs teksts, ko attiecīgā programma neinterpretē. Bash skriptos komentāru apzīmējums sakrīt ar root PS1.

Papildu “atpazīšanas” pazīme ir lielais burts pēc `#` zīmes. Parasti Unix komandas netiek rakstītas šādi un visbiežāk ir saīsinājumi, nevis pilni angļu vārdi (piemēram, Copy kļūst par cp).

Tomēr lielākā daļa rakstu to skaidri norāda, paziņojot lasītājam:

Pievienot failam `~/path/to/file`:

    # This alias makes ls colorize the listing
    alias ls='ls --color=auto'

## Append, add, create, edit

Ja tiek prasīts pievienot, pielikt, izveidot vai rediģēt vienu vai vairākus failus, tiek pieņemts, ka jāizmanto viena no turpmāk aprakstītajām metodēm.

Daudzrindu failu izveidei vai rediģēšanai ieteicams izmantot teksta redaktoru. Piemēram, lai rediģētu failu `/etc/bash.bashrc` ar nano:

    # nano /etc/bash.bashrc

Note Teksta failiem jābeidzas ar jaunas rindas simbolu, jo rinda tiek noslēgta ar jaunu rindu. Lielākā daļa teksta redaktoru to pievieno automātiski.

Lai izveidotu vai pārrakstītu failu no virknes, var būt vienkāršāk izmantot izvades novirzīšanu. Šis piemērs izveido vai pārraksta failu `/etc/hostname` ar tekstu `myhostname`:

    # echo myhostname > /etc/hostname

Izvades novirzīšanu var izmantot arī teksta pievienošanai failam. Šis piemērs pievieno tekstu `[custom-repo]` failam `/etc/pacman.conf`:

    # echo "[custom-repo]" >> /etc/pacman.conf

Ja tiek prasīts izveidot direktorijas, izmantojiet komandu mkdir:

    # mkdir /mnt/boot

### Padarīt izpildāmu

Pēc faila izveides, ja tas paredzēts izpildei kā skripts (manuāli vai izsaucot no citas programmas), tam jāiestata izpildāms statuss, piemēram:

    $ chmod +x script

Skatīt chmod. Dažas programmas, piemēram, failu pārvaldnieki, var piedāvāt arī grafisku saskarni šai darbībai.

## Source

Dažas programmas, īpaši komandrindas čaulas, izmanto skriptus konfigurācijai; pēc to rediģēšanas tie ir jāielādē (source), lai izmaiņas stātos spēkā. Piemēram, bash gadījumā tas tiek darīts šādi (`source` var aizstāt ar `.`):

    $ source ~/.bashrc

Kad wiki iesaka rediģēt šādu konfigurācijas skriptu, parasti netiek īpaši atgādināts par tā ielādi, un tikai dažos gadījumos tiek norādīta saite uz šo sadaļu.

## Pakotņu instalēšana

Kad raksts aicina instalēt pakotnes ierastajā veidā, tajā netiek sniegtas detalizētas instrukcijas; parasti tiek minēti tikai instalējamie pakotņu nosaukumi.

Note Bieži tiek izmantotas saites install vai installed, kas norāda uz šo sadaļu. Lai tās darbotos, ir jābūt iespējotam JavaScript.

Tālāk esošajās apakšsadaļās sniegts pārskats par vispārīgajām instalēšanas procedūrām atkarībā no pakotnes veida.

### Oficiālās pakotnes

Pakotnēm no oficiālajām repozitorijām parasti redzēsiet:

  Instalējiet pakotni foobar.

Tas nozīmē, ka jāizpilda:

    # pacman -S foobar

Raksts pacman satur detalizētus skaidrojumus efektīvai pakotņu pārvaldībai Arch Linux.

### Arch User Repository

Pakotnēm no Arch User Repository (AUR) parasti redzēsiet:

  Instalējiet pakotni foobarAUR.

Tas nozīmē, ka parasti jāatver saite foobarAUR, jālejupielādē PKGBUILD arhīvs, tas jāizpako, jāpārbauda saturs un pēc tam tajā pašā mapē jāizpilda:

    $ makepkg -si

Note Pakotņu būvēšanai no AUR vai ar Arch build system ir nepieciešama base-devel meta pakotne.

Raksts Arch User Repository satur detalizētus skaidrojumus un labāko praksi darbam ar AUR pakotnēm.

## systemd vienību vadība

Kad raksts aicina startēt, iespējot utt. kādu systemd vienību (piemēram, servisu), detalizētas instrukcijas netiek norādītas; tā vietā redzēsiet, piemēram:

  Start `example.service`.

Tas nozīmē, ka jāizpilda:

    # systemctl start example.service

Svarīgs izņēmums ir komanda `systemctl daemon-reload`, kas tiek izsaukta bez argumentiem.

Sadaļa systemd#Using units satur strukturētu darbību sarakstu (start, enable, enable and start u.c.) ar atbilstošajām systemctl komandām.

## Sistēmas mēroga un lietotāja konfigurācija

Ir svarīgi atcerēties, ka GNU/Linux sistēmā pastāv divu veidu konfigurācijas. Sistēmas mēroga konfigurācija ietekmē visus lietotājus. Tā kā šādi iestatījumi parasti atrodas direktorijā `/etc`, to maiņai ir nepieciešamas root privilēģijas. Piemēram, lai piemērotu Bash iestatījumu visiem lietotājiem, jārediģē `/etc/bash.bashrc`.

Lietotāja specifiskā konfigurācija ietekmē tikai vienu lietotāju. Šim nolūkam tiek izmantoti dotfaili. Piemēram, fails `~/.bashrc` ir lietotāja konfigurācijas fails. Ideja ir tāda, ka katrs lietotājs var definēt savus iestatījumus (aliasus, funkcijas, uzvedni u.c.), neietekmējot citu lietotāju preferences.

Note `~/` un `$HOME` ir saīsinājumi lietotāja mājas direktorijai, parasti `/home/username/`.

### Biežāk sastopamie čaulas faili

Bash un citas Bourne-saderīgas čaulas, piemēram, Zsh, ielādē failus atkarībā no tā, vai čaula ir login shell vai interactive shell. Skatīt Bash#Configuration files un Zsh#Startup/Shutdown files.

## Pseido-mainīgie koda piemēros

Daži koda bloki var saturēt tā sauktos pseido-mainīgos, kas patiesībā nav īsti mainīgie. Tie ir vispārīgi aizvietotāji, kuri pirms koda izpildes ir manuāli jāaizstāj ar sistēmai specifiskām vērtībām. Biežāk izmantotās čaulas, piemēram, bash un zsh, nodrošina tab-completion automātiskai parametru aizpildīšanai.

Rakstos, kas atbilst Help:Style/Formatting and punctuation, pseido-mainīgie ir formatēti kursīvā. Piemēram:

- Enable `dhcpcd@interface_name.service` tīkla interfeisam, kas noteikts no `ip link` komandas izvades.

Šajā gadījumā `interface_name` ir pseido-mainīgais systemd šablona vienībā. Visām systemd šablona vienībām, kas atpazīstamas pēc `@` zīmes, nepieciešams sistēmai specifisks arguments. Skatīt systemd#Using units.

- Komandu `dd if=data_source of=/dev/sdX bs=sector_size count=sector_number seek=partitions_start_sector` var izpildīt kā root, lai notīrītu nodalījumu ar konkrētiem parametriem.

Šajā gadījumā pseido-mainīgie apraksta parametrus, kas jāaizstāj. Detalizēts skaidrojums par to iegūšanu ir sadaļā Securely wipe disk#Calculate blocks to wipe manually.

This article or section needs expansion.

Reason: Minēt citus piemērus, vēlams no citām ierīču kategorijām (piemēram, datu glabāšanas), ar saitēm uz fona rakstiem. Piemēri paredzēti, lai izvairītos no esošo skaidrojumu dublēšanas citos rakstos. (Discuss in Help talk:Reading (Latviešu))

Failu piemēru gadījumā pseido-mainīgo ievietošana reālos konfigurācijas failos var salauzt programmas, kas tos izmanto.

### Daudzpunkte

Lielākajā daļā gadījumu daudzpunktes (`...`) nav faktiskā faila satura vai koda izvades daļa, bet gan apzīmē izlaistu vai izvēles tekstu, kas nav būtisks konkrētajai tēmai.

Piemēram `HOOKS=(... encrypt ... filesystems ...)` vai:

    /etc/X11/xorg.conf.d/50-synaptics.conf

    Section "InputClass"
        ...
        Option      "CircularScrolling"          "on"
        Option      "CircScrollTrigger"          "0"
        ...
    EndSection

Tomēr jāņem vērā, ka atsevišķos gadījumos daudzpunktes var būt nozīmīga koda sintakses daļa; uzmanīgi lietotāji šādus gadījumus spēs atpazīt pēc konteksta.

Category:

- Latviešu

Hidden category:

- Pages or sections flagged with Template:Expansion

Help:Reading (Latviešu)
Add topic