Jump to content

# Frequently asked questions (Latviešu)

From ArchWiki

Related articles

- Arch terminology
- Arch compared to other distributions
- Arch User Repository#Frequently asked questions
- General troubleshooting

## Vispārīgi

### Kas ir Arch Linux?

Skatīt rakstu Arch Linux.

### Kāpēc es varētu nevēlēties izmantot Arch?

Jūs varētu nevēlēties izmantot Arch, ja:

- jums nav iespēju/laika/vēlmes izmantot “dari pats” GNU/Linux izplatījumu;
- jums ir nepieciešams atbalsts arhitektūrai, kas nav x86_64;
- jums ir stingra nostāja par to, ka izplatījumam jānodrošina tikai brīvā programmatūra, kā to definē GNU;
- jūs uzskatāt, ka operētājsistēmai jābūt konfigurētai automātiski, jādarbojas uzreiz pēc instalēšanas un instalācijas vidē jāiekļauj pilns noklusējuma programmatūras un darbvirsmas vides komplekts;
- jūs nevēlaties izmantot nepārtrauktas atjaunināšanas (rolling release) GNU/Linux izplatījumu;
- jūs esat apmierināts ar savu pašreizējo operētājsistēmu.

### Kāpēc es varētu vēlēties izmantot Arch?

Tāpēc, ka Arch is the best.

### Kādas arhitektūras Arch atbalsta?

Arch atbalsta tikai x86_64 (dažkārt sauktu arī par amd64) arhitektūru. i686 atbalsts tika pārtraukts 2017. gada novembrī [1].

Pastāv atvasināti izplatījumi i686 arhitektūrai [2] un ARM procesoriem [3], katram ar savu kopienu un atbalsta kanāliem. Tie netiek atbalstīti Arch Linux ietvaros.

Ja vēlaties, lai Arch atbalstītu citas arhitektūras, jūs varat palīdzēt esošajos portēšanas projektos vai uzsākt savu. Skatīt Getting involved#Help porting Arch Linux to other architectures.

### Vai Arch ievēro Linux Foundation Filesystem Hierarchy Standard (FHS)?

Arch Linux ievēro failu sistēmas hierarhiju operētājsistēmām, kas izmanto systemd servisu pārvaldnieku. Skatīt file-hierarchy(7) katra direktorija skaidrojumam un to nozīmei. Jo īpaši `/bin`, `/sbin` un `/usr/sbin` ir simboliskās saites uz `/usr/bin`, bet `/lib` un `/lib64` ir simboliskās saites uz `/usr/lib`.

### Esmu pilnīgs GNU/Linux iesācējs. Vai man vajadzētu izmantot Arch?

Ja esat iesācējs un vēlaties izmantot Arch, jums jābūt gatavam ieguldīt laiku jaunas sistēmas apguvē un jāpieņem, ka Arch ir veidots kā “dari pats” izplatījums; tieši lietotājs veido sistēmu.

Pirms lūgt palīdzību, veiciet patstāvīgu izpēti, meklējot informāciju tīmeklī, forumā un izcilajā Arch Wiki dokumentācijā. Šie resursi nav izveidoti bez iemesla. Tūkstošiem brīvprātīgu stundu ir ieguldītas šīs informācijas apkopošanā.

Skatīt arī Arch terminology#RTFM un Installation guide.

### Vai Arch ir paredzēts serveriem? Darbvirsmai? Darbstacijām?

Arch nav paredzēts konkrētam lietojuma veidam. Tas ir paredzēts konkrētam lietotāju tipam. Arch mērķē uz pieredzējušiem lietotājiem, kuri novērtē “dari pats” pieeju un pielāgo sistēmu savām vajadzībām. Tādēļ Arch var tikt izmantots praktiski jebkuram mērķim. Daudzi to izmanto gan darbvirsmās, gan darbstacijās. Turklāt archlinux.org, aur.archlinux.org un gandrīz visa Arch infrastruktūra darbojas uz Arch.

### Man ļoti patīk Arch, bet izstrādes komandai vajadzētu ieviest funkciju X

Get involved un sniedziet savu kodu vai risinājumu kopienai. Ja tas tiks atzinīgi novērtēts, iespējams, tas tiks apvienots ar oficiālo kodu. Arch kopiena balstās uz ieguldījumu un dalīšanos.

### Kad būs pieejams nākamais izlaidums?

Arch Linux izlaidumi ir vienkārši “live” vide instalēšanai vai glābšanai, kas ietver base meta package un dažas citas pakotnes. Izlaidumi parasti notiek katra mēneša pirmajā pusē.

### Vai Arch Linux ir stabils izplatījums? Vai bieži notiek sistēmas bojājumi?

Par savas rolling release sistēmas stabilitāti galu galā ir atbildīgs lietotājs. Lietotājs nosaka, kad atjaunināt sistēmu, un veic nepieciešamās izmaiņas. Ja lietotājs vēršas kopienā, palīdzība parasti tiek sniegta savlaicīgi. Atšķirībā no citiem izplatījumiem, Arch patiesi ir “dari pats” sistēma; sūdzības par bojājumiem bieži ir nepamatotas, jo augšupstraumes izmaiņas nav Arch izstrādātāju atbildība.

Skatīt System maintenance.

### Kāpēc Arch izmanto visu manu RAM?

Būtībā neizmantota RAM ir izšķiesta RAM.

Daudzi jauni lietotāji pamana, ka Linux kodols atmiņu pārvalda citādi. Tā kā piekļuve RAM ir daudz ātrāka nekā diskam, kodols kešatmiņā saglabā nesen izmantotos datus. Šī kešatmiņa tiek atbrīvota tikai tad, kad sistēmai nepieciešama atmiņa jaunām programmām.

Svarīgi ir atšķirt “free” un “available” atmiņu. Skatīt free(1). Rezultāts? Veiktspēja!

Skatīt arī https://www.linuxatemyram.com/.

## 64-bit

### Kāpēc 64-bit?

Tas ir ātrāks vairumā gadījumu un papildus drošāks, pateicoties ASLR, PIC un NX Bit, kas nav pieejams i686 kodolā bez PAE. Ja datoram ir vairāk nekā 4 GiB RAM, tikai 64 bitu OS to var pilnībā izmantot.

Programmētāji arvien mazāk rūpējas par 32 bitu (“mantojuma”) atbalstu, jo jaunie x86 procesori pilnībā atbalsta 64 bitu paplašinājumus.

Category:

- Latviešu

Frequently asked questions (Latviešu)
Add topic