<chapter id="faq">
<title
>Spørgsmål og svar</title>

&reporting.bugs;
&updating.documentation;

<qandaset id="faqlist">

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad forestiller &kstars;-ikonet?</para>
</question>
<answer>
<para
> <guiicon
>&kstars;-ikonet</guiicon
> er en sekstant, en håndholdt kikkert som blev brugt af navigatører på sejlskibe dengang stjernerne var vigtige for at navigere. Ved omhyggeligt at måle stjernernes postitioner kunne navigatøren få et præcist skøn over skibets længde- og breddegrad. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad betyder de forskellige symboler for himmellegemerne?</para>
</question>
<answer>
<para
> Symbolet indikerer himmellegemets type: <itemizedlist
> <listitem
><para
>Cirkel med en prik: åben stjernehob</para
></listitem
> <listitem
><para
>Cirkel med et kryds: kuglehob</para
></listitem
> <listitem
><para
>Kvadrat på siden: gaståge</para
></listitem
> <listitem
><para
>Kvadrat på spidsen: supernova-rest</para
></listitem
> <listitem
><para
>Cirkel med ydre linjer: planetarisk tåge</para
></listitem
> <listitem
><para
>Ellipse: galakse</para
></listitem
> </itemizedlist
> </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvad betyder de forskellige farver på deep sky-objekterne?</para>
</question>
<answer>
<para
> For det meste indikerer farverne hvilket katalog himmellegemet tilhører (Messier, NGC eller IC). Imidlertid har nogle himmellegemer en anden farve (standardfarven er rød). Det indikerer at der er ekstra billeder i pop op-menuen som kommer frem ved et <mousebutton
>højre</mousebutton
>-klik. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
> Hvorfor er der medtaget mange flere byer fra USA end fra andre lande? Er det en sammensværgelse? </para>
</question>
<answer>
<para
> Det er måske en sammensværgelse, men &kstars; er ikke involveret! Vi kunne ikke finde en database med længde- og breddegrader som dækker kloden mere jævnt. Vi er arbejder i øjeblikket på at tilføje mange flere byen uden for USA til databasen. Vi har allerede modtaget lister over byer i Norge, Italien og Korea. Fortæl os venligst hvis du kan bidrage med dette. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvorfor kan jeg ikke vise Jorden når jeg bruger ækvatorsystemets koordinater?</para>
</question>
<answer>
<para
> Det korte svar er at det er en midlertidig begrænsning. Der er et problem ved konstruktionen af det udfyldte polygon som repræsenterer Jorden i ækvatorsystemet. Det giver dog ikke den helt store mening at tegne jordoverfladen ind i koordinatsystemet ækvatorsystemet, hvorfor denne rettelse har fået lav prioritet. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
> Hvorfor forsvinder de svage stjerne og ikke-Messier deep sky-objekterne mens jeg flytter billedet? </para>
</question>
<answer>
<para
> Når du opdaterer billedets midterposition, skal &kstars; genberegne billedkoordinaterne for hvert eneste himmellegeme i dets database hvilket indebærer temmelig tung trigonometri. Når du flytter billedet (enten med pile-tasterne eller ved at trække med musen), bliver billedbevægelsen langsom og rykvis fordi computeren har svært ved følge med. Ved at udelukke mange af himmellegemerne kan computeren følge med, og flytningen bliver hurtig og jævn! Du kan dog slå denne funktion fra i vinduet Vis indstillinger eller selv styre hvilke himmellegemer der bliver skjult. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Jeg forstår ikke alle fagordene som bruges i &kstars;. Hvor kan jeg lære mere om astronomien bag programmet?</para>
</question>
<answer>
<para
> Vi har startet AstroInfo-projektet til at tage sig af det problem. AstroInfo er begyndelsen til et interaktivt astronomileksikon som &kstars; vil blive brugergrænseflade og demomaskine til. Lige nu er det kun en samling af HTML(Docbook)-sider om forskellige astronomirelaterede emner, med specielt fokus på de begreber som bruges i &kstars;. Disse artikler kan ses andetsteds i dette dokument. AstroInfo er tænkt som et gruppeprojekt på samme måde som GNUpedia eller Everything2. Hvis du gerne vil bidrage med artikler til AstroInfo så tilslut dig vores postliste: kstars-info@lists.sourceforge.net. </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Hvor præcis er &kstars;?</para>
</question>
<answer>
<para
> &kstars; er rimelig præcis, men (endnu) ikke så præcis som det kunne blive. Problemet med højpræcisions-beregninger er at man bliver nødt til at tage et stort antal komplicerede faktorer i betragtning. Hvis du ikke er professionel astronom, vil du sandsynligvis aldrig få problemer med præcisionen. Der er to tilfælde hvor den vil være mærkbar: formørkelser og opgangs- og nedgangstider. Som diskuteret nedenfor er Månens position ekstrem svær at forudsige med høj præcision, så du kan sandsynligvis ikke bruge &kstars; til at beregne formørkelser i øjeblikket. </para
><para
> Her er liste over nogle af de faktorer som vi endnu ikke har korrigeret for: <itemizedlist
> <listitem
><para
> Planeternes positioner er ikke korrigeret for <quote
>Jordens form</quote
>. Planeterne vises som de ville kunne ses fra Jordens centrum. Da Jorden har en radius på omkring 6000 km, vil retningen til en planet (og specielt Månen som er meget tæt på) være lidt forskellig fra forskellige steder på Jorden. Vi planlægger at korrigere for dette i en fremtidig version af &kstars;. </para
></listitem
> <listitem
> <para
> Planetpositioner er kun præcise for datoer inden for ca. 4000 år fra nutiden. Planeternes positioner beregnes med en fourier-lignende analyse af deres baner som de er observeret gennem de sidste få århundreder. Vi har  (måske) lært i skolen at planeterne følger simple ellipseformede baner rundt om Solen, men det er ikke helt sandt. Det ville være tilfældet hvis der kun var én planet i solsystemet, og hvis Solen og planeten begge var punktformede masser. I den virkelige verden, tiltrækker planeterne konstant hinanden og forstyrrer banerne en lille smule, og tidevandseffekter bevirker en slingren (præcession). Faktisk antyder nyere forskning at planeternes baner måske heller ikke er stabile på længere sigt (dvs. over millioner eller milliarder af år). Som en tommelfingerregel kan du forvente at planeternes positioner er præcise inden for få buesekunder (bortset fra jordform-fejl) for datoer mellem år -2000 og 6000. </para
><para
> Månen og Pluto er undtagelser fra dette. Plutos position er måske 10 gange mindre præcis, selvom dens position for datoer nær nutiden er præcise indtil et buesekund. Månens position er nok den mindst præcise. Det er fordi dens bevægelser forstyrres af Jorden, og fordi den er så nær. Selv ganske små effekter som ikke ville kunne påvises ved fjernere legemer, bliver nemt tydelige for Månen. </para
><para
> Diskussionen om meget fjerne datoer er i øjeblikket noget ligegyldig fordi QDate-klassen som vi bruger til at gemme datoer i, ikke tillader datoer før oktober 1752 hvor den nu brugte gregorianske kalender blev indført i bl.a. England. (I Danmark skete det allerede i år 1700). Du kan dog indtaste fremtidige datoer helt op til omkring år 8000 e.Kr. Vi ville gerne implementere vores egen dato-klasse som skal tillade mere fjerne datoer i fortiden. </para
> </listitem
> </itemizedlist
> </para>
</answer>
</qandaentry>

<qandaentry>
<question>
<para
>Kan jeg bidrage til fremtidige versioner af &kstars;?</para>
</question>
<answer>
<para
> Ja, bestemt! Præsentér dig på vores e-post-liste <email
>kstars-devel@lists.sourceforge.net</email
>. Hvis du vil hjælpe med kodningen, kan du kigge på <ulink url="http://kstars.sourceforge.net/kstars-todo.html"
>opgavelisten</ulink
> på websiden for at få nogle ideer om hvad som behøves, og snakke med vores nuværende udviklere om hvad vi er i gang med. </para
><para
> Hvis du ikke er til kodning, kan vi stadig bruge din hjælp til oversættelse, dokumentation, AstroInfo-artikler, fejlrapporter og ideer til nye funktioner. </para>
</answer>
</qandaentry>

</qandaset>
</chapter>

